Fructul de Goji este cunoscut și utilizat în China, de popoarele nomade străvechi, ca mongolii si uigurii etc. din Asia centrală, de mii de ani de medicii lama, precum se folosește salvia sau alte plante medicinale pe care le folosim noi europenii în "farmacia populara".
În aceste zone asiatice sunt folosite diferite nume regionale pentru aceasta planta: quoki, qou ki ji, de aceea cercetătorul Bradley Dobos, directorul Institutului de cercetare a medicinei tibetane și fondator al Institutului Tanaduk, pentru a o face mai simplu de pronunțat l-a denumit goji și acest nume este folosit din 1973. Denumirea goji este un nume botanic, sub acest nume el nefiind cunoscut pana la aceasta data nici unde în zona asiatică, apărând din anul 1976, pe etichetele combinațiilor de ceai din SUA, unde a invadat întreaga țară datorită proprietăților sale, devenind în 2007 fructul anului.
În tarile anglo-saxone, i se mai spune și Wolfberry, probabil influențat de faptul ca denumirea în latină, Lycium se aseamănă cu lycos, ce înseamna lup, iar berry, însemnând fruct de pădure. Fructul de Goji (Lycium barbarum),este reprezentant al familiei Solanaceelor, din aceasta familie făcând parte și roșia sau vinetele, este un puternic antioxidant, iar centrul sau biogenetic se întinde din sud-estul Europei pana în îndepărtata Asie.
O subspecie a sa este cătina de gard, ce creste sălbatic și la noi în țara, mai demult se folosea la delimitarea terenurilor, ca și gard, datorită desimii de creștere și țepilor sale, dar consumate fructele sale sunt nocive, de aceea nu s-a folosit ca leac în tradiția populară. Sub numele de goji, sunt ambele soiuri cunoscute, atât Lycium barbarum cât și Lycium chinensis, deși prima crește în m-ții Himalaya și în partea mongolă, iar a doua în provincia Ningxia, pe malul Fluviului Galben, iar dupa explozia cerinței pe piața, în ferme comerciale din Hebei, Gansu, Qinghai. Răspândită în pădurile de foioase septentrionale și crescând în mod natural în partea central-nordică și vestică a Chinei, planta este o reprezentantă a speciilor lemnoase perene și ajunge până la 3-4 metri înălțime.
În natură, în afara sezonului de înflorire și fructificare, planta este mai greu de recunoscut, deoarece se prezintă sub forma unui arbust aparent comun cu frunze lungi și cărnoase, care formează în vârf o inflorescență violet, cu petale asemenea celor de crin, dar mai mici, lanceolate sau ovale. Florile cresc în grupuri, iar caliciul, de obicei spintecat de fructul ce urmează să crească, este format din sepale ce se aseamănă cu un clopot. Corola are o culoare violet-luminos de lavandă, iar staminele sunt structurate în filamente ceva mai lungi decât anterele dispuse longitudinal dehiscent.
În emisfera nordică, înflorirea are loc din iulie până în septembrie-octombrie, depinde de starea vremii și fructele au o perioadă de maturare din august până în octombrie, în funcție de latitudine, altitudine și climă. Cel mai important organ vegetativ este, însă, fructul, care are în stare naturală o culoare portocalie spre roșu, o formă de stafidă, ușor alungită, și o grosime de 1-2 cm. Perioada de apariție a lor ține din Iulie până în Octombrie și pe planta în același timp se găsesc flori, fructe verzi și coapte.
![goji-5.jpg](./download/file.php?id=2&sid=a820a8e58be771841badc88e7fc2731c)
- goji-5.jpg (8.06 KiB) Viewed 81598 times
Timp de milenii, populația asiatică din părțile unde fructul de Goji creștea s-a hrănit cu acesta fără să atragă prea mult atenția lumii occidentale. Pe când mirodeniile Indiilor și cafeaua arabică aveau mare căutare la casele rafinate ale Europei Vestice, pe când cartoful își făcea triumfala intrare într-o arhitectură dominată de grâu și floarea soarelui, Goji era încă necunoscut privirilor și gusturilor străine și rămânea, alături de ”prana” și semințe, hrana de suflet și trup a călugărilor budiști. Și iată că secolul XXI a adus cu el, pe lângă din ce în ce mai multe alimente procesate, sau așa-zise ”rețete naturiste ale tinereții și imunității”, un aliment ce nu ar trebui să lipsească din dieta zilnică a noastră, fructul de Goji.
![Goji-3.jpg](./download/file.php?id=3&sid=a820a8e58be771841badc88e7fc2731c)
- Goji-3.jpg (8.35 KiB) Viewed 81598 times
Cele mai multe produse comercializate, sau chiar fructele de Goji nemodificate, sunt furnizate de pe plantațiile din regiunea Ninxia Hui , situată în partea central-nordică a Chinei, și din regiunea Xinjiang Uyghur, din vestul Chinei, de unde cele două varietăți ale sale – Goji Chinezesc și Goji Tibetan. Cu o reputație câștigată de-a lungul celor 600 de secole de când este cultivat în fertila vale a Râului Galben, fructul de Goji este din ce în ce mai apreciat pe piețele europene și americane. Mai mult, acesta a fost premiat la cele mai mari târguri gastronomice din lume, primind titlul de ”Diamantul roșu”, datorită puterii sale de vindecare și a însemnătății acestuia în mai toate bucătăriile apusene.
Dacă pentru a-l cultiva, nu este nevoie de multă practică agricolă, pentru a-l culege se cere multă îndemânare, deoarece fructele pot să cadă înainte sau chiar în timpul procesului, zădărnicindu-l. Cu toate că poate fi consumat și imediat după recoltare, pe piețele noastre acesta nu ajunge decât după ce este supus unui mecanism de deshidratare, prin expunerea la o sursă de căldură timp de 48 de ore.
În ultimul timp, deja orice supermarket sau farmacie verde/magazin bio dispune de astfel de resurse, fructul Goji fiind comercializat în pungi de câteva sute de grame. Așa cum am precizat și anterior, China este țara care deține supremația în exportul acestui fruct, câștigul total pe an fiind estimat la peste 100 milioane de dolari americani. În regiunea Ningxia, de unde provine marea parte a fructelor, cultivarea lor dă prilejul unei adevărate sărbători, ținute cu ocazia recoltei de Goji, iar gazda petrecerii este capitala regiunii, orașul Yinchuan.
Ceea ce este și mai interesant, este faptul că plantațiile de Goji nu servesc numai scopurilor economice, dar sunt o bună modalitate de a lupta împotriva deșertificării. Întrucât regiunea Ningxia (situată parțial în Podișul De Loess, parțial în lunca fluviului Galben și în lungul Marelui Zid Chinezesc) este mărginită de trei deșerturi, arbuștii sunt plantați și pentru a controla eroziunea, foarte intensă în ultimele decenii. De altfel, regiunea fiind aproape în întregime semi-deșertică (incluzând Deșertul Tangger), plantațiile de Lycium barbarum necesită irigații pentru a da producții mari.
![Goji-4.jpg](./download/file.php?id=4&sid=a820a8e58be771841badc88e7fc2731c)
- Goji-4.jpg (17.27 KiB) Viewed 81598 times
Probabil vă întrebați de ce este atât de special acest fruct. Răspunsurile sunt multiple. În primul rând, Goji este folosit la practicarea medicinei tradiționale chinezești, cel mai mult ca ingredient la ceaiurile ce constituie leacuri pentru diferite boli. Glucopiranoza, izolată din rădăcinile plantei, are o activitate inhibitoare împotriva unor bacterii patogene și a unor ciuperci, dăunătoare oamenilor. Fructul mai conține o serie de substanțe necesare fortifierii organismului și care îl ajută în lupta contra efectelor nocive ale unui mediu poluat, cum ar fi: 11 minerale esențiale, 18 amino-acizi, beta-caroten, pigmenți cu proprietăți antioxidante, calciu, potasiu, fier, zinc, carotenoide, Vitamina C (cu bune proprietăți antioxidante și într-o cantitate printre cele mai mari dintre cele întâlnite la plantele naturale), etc.
Cercetările asupra acestor fructe au arătat că pot preveni apariția cancerului, au efecte foarte bune asupra îmbunătățirii vederii, întăresc sistemul muscular și imunitatea, ajută la menținerea unei circulații și densități sangvine normale și protejează ficatul și cresc longevitatea.
DE CE GOJI
![table.PNG](./download/file.php?id=5&sid=a820a8e58be771841badc88e7fc2731c)
- table.PNG (22.86 KiB) Viewed 81598 times
Antioxidanti
![antioxidanti.jpg](./download/file.php?id=6&sid=a820a8e58be771841badc88e7fc2731c)
- antioxidanti.jpg (85.62 KiB) Viewed 81598 times
Referințe:
http://ro.wikipedia.org/wiki/C%C4%83tin ... de_garduri http://www.fructegoji.com/http://www.sfatulmedicului.ro/Alimentat ... goji_10524http://www.webmd.com/balance/goji-berri ... de-effectshttp://www.tanaduc.comhttp://greenly.ro/biodiversitate/goji-u ... ii-noastre